напрямком реакції можна поділити на оборотні та необоротні. Для необоротних реакцій характерні такі ознаки: виділення газу, утворення осаду або води.
Реакції, які відбуваються лише в одному напрямі й завершуються повним перетворенням вихідних речовин у кінцеві речовини, називаються необоротними.
Прикладом такої реакції може бути розклад калій перманганату під час нагрівання:
2KMnO4  K2MnO4 + MnO2 + O2.
Реакція припиниться тоді, коли весь калій перманганат розкладеться. Необоротних реакцій не так багато. Більшість реакцій оборотні.
Оборотними називаються такі реакції, які одночасно відбуваються у двох взаємно протилежних напрямах. Часто буває, що речовини, які утворилися під час хімічної реакції, перетворюються на ті, що були на початку реакції. Наприклад, якщо крізь воду пропускати вуглекислий газ, то утворюється карбонатна кислота:
H2O + CO2 → H2CO3.
Коли припинити пропускання газу, то ми помітимо, як газ виділяється з розчину. Відбувається зворотний процес: карбонатна кислота розкладається на вуглекислий газ і воду:
H2CO3 → H2O + CO2.
Оборотні реакції записують одним хімічним рівнянням, у якому позначають дві стрілки у двох протилежних напрямах. Утворення карбонатної кислоти можна назвати прямою реакцією, а її розклад – зворотною реакцією:
H2O + CO2 H2CO3.
У загальному вигляді оборотні реакції можна зобразити так:
A + В  С.
Реакцію, що протікає зліва направо, називають прямою реакцією. Реакцію, що відбувається справа наліво – зворотною реакцією.
Вам нужно вспомнить аж одну формулу. Количества вещества. n=m/M Сразу заметим, что по уравнению реакции количества веществ угля и углекислого газа равны: C + O2 --> CO2 (1:1) Значит, выразим их массу. Она в обоих случаях будет выражаться как: m=n*M Поскольку количество вещества у них одинаковое, то остается обратить внимание на молярную массу. Она явно больше у углекислого газа (44), поэтому делаем вывод, что масса полученного углекислого газа в любом случае больше массы затраченного угля. Сколько бы его не взяли: 10, 20, 30, 100 кг.
напрямком реакції можна поділити на оборотні та необоротні. Для необоротних реакцій характерні такі ознаки: виділення газу, утворення осаду або води.
Реакції, які відбуваються лише в одному напрямі й завершуються повним перетворенням вихідних речовин у кінцеві речовини, називаються необоротними.
Прикладом такої реакції може бути розклад калій перманганату під час нагрівання:
2KMnO4  K2MnO4 + MnO2 + O2.
Реакція припиниться тоді, коли весь калій перманганат розкладеться. Необоротних реакцій не так багато. Більшість реакцій оборотні.
Оборотними називаються такі реакції, які одночасно відбуваються у двох взаємно протилежних напрямах. Часто буває, що речовини, які утворилися під час хімічної реакції, перетворюються на ті, що були на початку реакції. Наприклад, якщо крізь воду пропускати вуглекислий газ, то утворюється карбонатна кислота:
H2O + CO2 → H2CO3.
Коли припинити пропускання газу, то ми помітимо, як газ виділяється з розчину. Відбувається зворотний процес: карбонатна кислота розкладається на вуглекислий газ і воду:
H2CO3 → H2O + CO2.
Оборотні реакції записують одним хімічним рівнянням, у якому позначають дві стрілки у двох протилежних напрямах. Утворення карбонатної кислоти можна назвати прямою реакцією, а її розклад – зворотною реакцією:
H2O + CO2 H2CO3.
У загальному вигляді оборотні реакції можна зобразити так:
A + В  С.
Реакцію, що протікає зліва направо, називають прямою реакцією. Реакцію, що відбувається справа наліво – зворотною реакцією.
n=m/M
Сразу заметим, что по уравнению реакции количества веществ угля и углекислого газа равны:
C + O2 --> CO2 (1:1)
Значит, выразим их массу. Она в обоих случаях будет выражаться как:
m=n*M
Поскольку количество вещества у них одинаковое, то остается обратить внимание на молярную массу. Она явно больше у углекислого газа (44), поэтому делаем вывод, что масса полученного углекислого газа в любом случае больше массы затраченного угля. Сколько бы его не взяли: 10, 20, 30, 100 кг.