До сьогодні точно ніхто не знає, коли виникло і що спочатку означало слово «хімія». Найбільш поширені версії:
«Єгипетська» версія: термін «хімія» походить від єгипетського слова «Хем» або «Хаме» (کيمياء) ― чорний, від старовинної арабської назви Єгипту, (Khemia ― «Чорна країна», «країна з чорною землею», тобто « хімія » ― це «наука чорної землі» (Єгипту) або «єгипетська наука ».
«Грецька» версія: слово «хімія» походить від давньо-грецького χυμος («хюмос») ― «сік рослини», «есенція», «волога», термін, що зустрічається у рукописах з медицини й фармакології. Або: від іншого грецького слова ― χυμα («хюма»), що означає «лиття», «сплав», звідси ― «хімія» ― це мистецтво лиття і виплавки металів, тобто металургії.
Третя, «Китайська» версія: слово «хімія» створене від давньокитайського «кім» ― золото.Оскільки вчені так і не прийшли до єдиного висновку, обирайте будь-яке відповідно до Ваших уподобань. Сучасне слово для позначення науки хімії походить від піздньолатинского chimia і є інтернаціональним: наприклад, в англійській мові ― chemistry, в німецькій ― сhemie, французькій ― chimie. В російській мові цей термін з'явився в епоху Петра I, в українській ― транслітерація російського ― хімія.
Изначально я применил метод подбора и рассчитал массовые доли в наиболее распространенных водородных соединениях - силанах и углеводородах (алканах, алкинах, алкадиенах и аренах). К слову, исходил я из того, что раз соединение водородное, то одно соединение - водород, что логично, а так же что соединения состоят не более чем из двух элементов. И, раз водород находится в начале таблицы, то, соответственно, именно у него будет меньший процент массовой доли - 11, 19% в веществе А и 5,93% в веществе Б. Не буду нагружать расчетами, скажу одно - проценты не совпадали, разница была существенная (больше одного %), и это нельзя было списать на разные методики подсчета.
Значит, силаны и углеводороды отпали. Галогеноводороды тоже не подходили по математическим выкладкам. Круг "подозреваемых" сузился. На очереди оказался кислород.
При расчете массовой доли воды получаются чуть другие значения, чем в исходных данных (11,8 водорода), однако в нескольких советских учебниках, включая Большую Советскую энциклопедию, есть следующая выдержка:
"...химическое соединение водорода с кислородом (11,19% водорода и 88,81% кислорода по массе)..."
Это, вкупе с безрезультатными предыдущими подсчетами дает все основания утверждать, что искомое вещество А - H2O.
Тогда, исходя из этого, вещество Б - H2O2 (соединения с дейтерием сразу отметаем, поскольку это противоречит условию об одинаковом качественном составе). Соотношение после подсчетов - 6% к 94%.
Считаю такой разброс вполне приемлемым. Кроме того, при решении задач на нахождение молекулярных формул при известных компонентах и массовых долях число атомов веществ зачастую получаются дробными, к примеру, 2,12 и т.д, и их без зазрения совести округляют, что и приводит в результате к некоторому несовпадению исходных чисел.
Объяснение:
До сьогодні точно ніхто не знає, коли виникло і що спочатку означало слово «хімія». Найбільш поширені версії:
«Єгипетська» версія: термін «хімія» походить від єгипетського слова «Хем» або «Хаме» (کيمياء) ― чорний, від старовинної арабської назви Єгипту, (Khemia ― «Чорна країна», «країна з чорною землею», тобто « хімія » ― це «наука чорної землі» (Єгипту) або «єгипетська наука ».
«Грецька» версія: слово «хімія» походить від давньо-грецького χυμος («хюмос») ― «сік рослини», «есенція», «волога», термін, що зустрічається у рукописах з медицини й фармакології. Або: від іншого грецького слова ― χυμα («хюма»), що означає «лиття», «сплав», звідси ― «хімія» ― це мистецтво лиття і виплавки металів, тобто металургії.
Третя, «Китайська» версія: слово «хімія» створене від давньокитайського «кім» ― золото.Оскільки вчені так і не прийшли до єдиного висновку, обирайте будь-яке відповідно до Ваших уподобань. Сучасне слово для позначення науки хімії походить від піздньолатинского chimia і є інтернаціональним: наприклад, в англійській мові ― chemistry, в німецькій ― сhemie, французькій ― chimie. В російській мові цей термін з'явився в епоху Петра I, в українській ― транслітерація російського ― хімія.
А - вода H2O
Б - пероксид водорода H2O2
Объяснение:
Приветствую!
Изначально я применил метод подбора и рассчитал массовые доли в наиболее распространенных водородных соединениях - силанах и углеводородах (алканах, алкинах, алкадиенах и аренах). К слову, исходил я из того, что раз соединение водородное, то одно соединение - водород, что логично, а так же что соединения состоят не более чем из двух элементов. И, раз водород находится в начале таблицы, то, соответственно, именно у него будет меньший процент массовой доли - 11, 19% в веществе А и 5,93% в веществе Б. Не буду нагружать расчетами, скажу одно - проценты не совпадали, разница была существенная (больше одного %), и это нельзя было списать на разные методики подсчета.
Значит, силаны и углеводороды отпали. Галогеноводороды тоже не подходили по математическим выкладкам. Круг "подозреваемых" сузился. На очереди оказался кислород.
При расчете массовой доли воды получаются чуть другие значения, чем в исходных данных (11,8 водорода), однако в нескольких советских учебниках, включая Большую Советскую энциклопедию, есть следующая выдержка:
"...химическое соединение водорода с кислородом (11,19% водорода и 88,81% кислорода по массе)..."
Это, вкупе с безрезультатными предыдущими подсчетами дает все основания утверждать, что искомое вещество А - H2O.
Тогда, исходя из этого, вещество Б - H2O2 (соединения с дейтерием сразу отметаем, поскольку это противоречит условию об одинаковом качественном составе). Соотношение после подсчетов - 6% к 94%.
Считаю такой разброс вполне приемлемым. Кроме того, при решении задач на нахождение молекулярных формул при известных компонентах и массовых долях число атомов веществ зачастую получаются дробными, к примеру, 2,12 и т.д, и их без зазрения совести округляют, что и приводит в результате к некоторому несовпадению исходных чисел.
Удачи!