Задание 1. Укажите последствия событий. Последствия
События, процессы
1. Вавилон одержал победу
в междоусобной войне с городами.
2. В Ассирии была большая потребность
в металле и дереве.
3. Колесницы стали использоваться для
ведения войн.
4. Появились первые записанные законы —
Законы царя Хаммурапи.
5. Греко-Бактрийское царство ослабело.
6. Персидские цари создали сильную
армию.
7. На востоке Кушанское царство
|граничило
1) Считается, что у русских и половецких князей, приведших свои дружины на бой с монголами, не было общей тактики. Не смогли договориться о том, кто главнее, кто возьмет на себя общее руководство. Сыграли роль взаимные обиды от междоусобицы. Да и силу, мощь врага не оценили. А отсутствие единства, разрозненность в войске - последнее дело.
3) Некоторые совершали набеги на южные русские княжества, другие северным русским княжествам отбиться от тевтонских рыцарей, а также русским князьям биться друг против друга.
4) Я могу отметить несколько причин. Первая причина - из-за раздробленности русского государства. Вторая - монголы напали внезапно, Русь не успела подготовиться к набегу. Третья - монгольское войско было сплаченным, имело хорошее вооружение.
Головним напрямом розвитку української скульптури залишалася вироблена від початку XVII ст. система оздоблення комплексів іконостасів, основою іконографічного репертуару якого була виноградна лоза із залученням декоративних орнаментальних форм європейського походження та стилізованих рослинних мотивів. У ранніх пам'ятках середини століття іноді ще застосовують орнаментику пізньоманьєристичного зразка, як, наприклад, в іконостасах церкви Собору архангела Михаїла у Волі Висоцькій поблизу Жовкви (1655) чи святого Юра в Дрогобичі (1659). Царські врата першого з них продовжують іконографію наскрізно різьблених врат іконостаса львівської П'ятницької церкви. Цю традицію порушено введенням теми дерева Єссея, найраніший зразок якої дають врата іконостаса Стрітенського приділу Софійського собору 1689 p., а на західноукраїнських землях — каплиці Трьох святителів львівської Успенської церкви (1697). Останні належать одному з майстрів європейського культурного кола.
В останній чверті XVII ст. за піднесення жовківського мистецького середовища склався місцевий осередок сницарства. Першим його представником був Юрій Михалович, діяльність якого розгорталася в 60—90-х pp., проте достовірні роботи майстра не відомі.