Вопрос №1. в советском союзе о городе куйбышеве (бывшем каинске) часто говорили с нежностью. например, так: «город самой заветной и доброй судьбы, он, как искорка, светит в степях барабы». с кем и как эти две строчки связывают широко известного в новосибирского композитора николая кудрина – автора
всенародно любимых советских песен «деревенька моя», «хлеб всему голова» и др.? вопрос №2. представители высших сословий в российской империи xix века были, как правило, высокообразованными людьми, владели иностранными языками, являлись знатоками искусства, , культуры разных стран, поэтому
неудивительно, что в их даже зачастую бытовых разговорах проскальзывала иностранная лексика, присутствовали инокультурные символы. какой персонаж греческой мифологии и в связи с какими событиями упоминался в разговоре между городничим г. каинска иваном степановым и другом а.с. пушкина иваном
пущиным в 1826 году?
Консерватизм - стремление сохранить старые обычаи, традиции. Консерватизм отстаивает такие принципы, как социальное неравенство, гражданское и человеческое достоинство, плюрализм,правовое гос-во, минимальные социальные гарантии, установление правопорядка, возврат к традиционным моральный устоям, гос. регулирование экономики
В либерализме основные идеи это - верховенство права, свобода идей и мыслей для каждого человека, ограничение государственной власти и церкви,равноправие всех людей и тд
Объяснение:
Найчастіше протестний рух селянства проявлявся у поданні скарг до державних інстанцій, масових втечах, фізичних розправах з поміщиками чи управителями їх маєтків, проявах колективної непокори тощо. Непосильний кріпосницький гніт, жорстоке поводження поміщиків, свавілля чиновників та адміністраторів – вся ця низка причин зумовлювала численні заворушення, котрі регулярно відбувалися в українському селі протягом усієї першої половини ХIX ст.
Антикріпосницька боротьба селянства характеризувалася широким спектром різноманітних проявів. Найчастіше кріпаки підпалювали поміщицькі садиби, псували реманент, вбивали поміщиків, їхніх управителів чи прикажчиків, відмовлялися виконувати панщину та розпорядження поміщиків, нерідко чинили збройний опір адміністрації маєтків, місцевим урядовцям і навіть урядовим військам. Всі ці форми боротьби проявлялись, як правило, у взаємозв’язку. Так, типовим було, коли, подавши скаргу, кріпаки очікували її розгляду в державних органах не виконували у цей час панщини, а внаслідок вжитих до них властями і поміщиками репресивних заходів вдавалися до відкритих форм опору. Підпали поміщицьких садиб і розправи над поміщиками часто супроводжувалися втечами їх учасників. Рятуючись від жорстокої кари, вони залишали свої оселі і тікали у віддалені та слабо заселені місцевості.
Объяснение: