1. Международные последствия распада СССР и возникновения СНГ.
2. Ближневосточное мирное урегулирование в конце 1980-х — первой
половине 1990-х годов.
3. Ускорение европейской интеграции. Маастрихтский договор.
4. Конфликты на постсоциалистическом распад
Югославии и гражданская война в Афганистане.
5. Становление СНГ.
6. Проблема ядерного наследия СССР.
7. Конфликты в Таджикистане, Закавказье и Молдавии.
8. Концепция «расширения демократии».
9. Кризис ООН и механизмы неформального регулирования
международных отношений.
10.Российско-американские отношения в 1990-х годах.
11.Конфликт в Боснии и первая интервенция НАТО на Балканах.
12.Глобализация и гуманитарные интервенции.
13.Изменение международных позиций России в связи с первым
расширением НАТО.
14.Замораживание конфликтов на территории СНГ.
15.Конфликт в сербском крае Косово и вторая интервенция НАТО на
Балканах, межэтнический конфликт в Македонии.
16.Проблемы вокруг ДОВСЕ, отношения Россия—НАТО и нарастание
разногласий по проблеме создания системы ПРО в Европе.
17.Кавказский конфликтный узел: Чечня, российско-грузинские
отношения и «пятидневная война» августа 2008 г.
18.Углубление российско-китайского сотрудничества и развитие ШОС.
19.Развитие конфликтности на Ближнем Востоке и Южной Азии.
20.Религиозный экстремизм и транснациональный терроризм.
21.Сентябрьские события 2001 года в США.
22.Интеграционные тенденции в Северной и Южной Америке.
23.Третье и четвертое расширение ЕС и развитие европейской
интеграции в 2000-е годы.
24.Ситуация на Корейском полуострове.
25.Американская стратегия «смены режимов» и изменение ситуации в
зоне Персидского залива в результате уничтожения режима Саддама
Хусейна.
26.«Арабская весна» и реакция великих держав.
27.Гражданская война в Ливии, международное вмешательство и
падение режима М.Каддафи.28.Гражданская война в Сирии, реакция международных акторов,
экспансия ИГИЛ.
29.Крымский кризис и конфликт России и Запада.
30..Наиболее значимые международные организации-перспективы.
31.Миграционные проблемы
32.Международные угрозы
Польське королівство здавна намагалося підпорядкувати собі Велике Князівство Литовське. Проте реальні передумови для об'єднання двох держав сформувалися лише в середині XVI ст. У цей час наростаюча криза литовської держави сягнула критичної межі, коли вона опинилась перед загрозою воєнної катастрофи внаслідок поразки в Ливонській війні (1558–1583 pp.) від Московської держави. Передумови Люблінської унії:
• Глибока криза Великого Князівства Литовського, зумовлена поразками в московсько-литовських війнах XVI ст., особливо в Ливонський. Це штовхало правлячі кола Литви на пошук реального союзника.
• Польща прагнула скористатися послабленням Литви для реалізації давніх планів експансії на Схід, до якої штовхала шляхта, що сподівалася здобути нові землі та маєтки.
• Українська сторона сподівалась, що об'єднана держава зможе налагодити ефективну оборону проти татарських нападів, а також припиняться наїзди польської шляхти на маєтки української в прикордонних областях.
• Литовські магнати, прихильники незалежності, втрачають свій вплив. Дрібна і середня шляхта сподівається, що в результаті унії вона отримає нові привілеї, якими користується польська шляхта.
• Польські магнати і шляхта, що були втягнуті в товарно-грошові відносини, сподівалися здобути нові землі та залежних селян, які б давали ще більше товарного хліба, що експортувався на захід.
• Українські князі підтримували унію за умови збереження православ'я і місцевих звичаїв. Українська православна шляхта сподівалася на нові привілеї, якими користувалася польська
Хаммурапи, Хаммурапи Шамаш құдайының алдында, ежелгі адамдар бейнесіндегі қос дөңгелекті арбаның суреттерінің қиындыларын сыныптағы оқушы санына сәйкес қиып,араластырып,таратып беру керек Қазіргі Қазақстан аумағын мекендеген тайпалар қос дөңгелекті арбаларды қола дәуірінде, яғни, б.з.д. ХҮІ – ХҮ ғғ пайдаланған. Бұған андрон тайпасының жерлеу орындарынан табылған заттар мен тастарға салынған қос дөңгелекті арбаның суреттері дәлел бола алады
Объяснение:
1. Адамзат тарихындағы маңызды өнер – табыстардың бірі қандай арбалар болып табылады? 2. Қос дөңгелекті арбалар б.з.д нешенші мыңжылдықтарда пайда болған? 3. Темір дөңгелекті арбалар не үшін қолайлы болды? 4. Қалай ойлайсыңдар қос дөңгелекті арбаның қай бөлшегі аса маңызды рөл атқарды? 5. Оңтүстік Қазақстаннан табылған Андроновтардың қос дөңгелекті арбалардың