Концы катушки из медного проводника подключаются к чувствительному гальванометру. В каком из следующих экспериментов гальванометр показывает образование электродвижущей силы электромагнитной индукции в катушке? А) размещение постоянного магнита в катушке
Б) При снятии постоянного магнита с катушки
в) Когда постоянный магнит вращается вокруг своей продольной оси
г) Когда постоянный магнит вращается вокруг своей поперечной оси
Объяснение
Как тебе что-то объяснить, не зная условия задачи?
Я полагаю, что у тебя там в задаче изображена фигура, или работа с графиками, может быть, ПРУД под углом к горизонту.
Но что касается графика или рисунка, то если тебе были даны в этом треугольнике стороны, то ты можешь спокойно искать гипотенузу по теореме пифагора, тк V1,V2,V3 - это лишь условные обозначения сторон треугольника. Тебе могли обозначить его ABC и дать каждой стороне соответствующую скорость. Задача плевая, в следующем году ты познакомишься с МКТ, где 70% задач будет по графикам, и тебе прийдется часто прибегать к простым геометрическим вычислениям, чтобы найти искомую величину.
Люба речовина, поміщена в магнітне поле, отримує магнітний момент. Намагнічування речовини характеризує:магнітна індукція, напруженість магнітного поля, намагніченість, магнітна приємність, магнітна проникність і магнітний момент.
У відповідності з магнітними властивостями всі матеріали діляться на діамагнітні(діамагнетики), парамагнітні(парамагнетики), феромагнітні(феромагнетики) , антиферомагнітні(антиферомагнетики), феримагнітні(феримагнетики) .
Діамагнетизм існує в усіх речовинах і пов’язаний з тим, що зовнішнє магнітне поле впливає на орбітальний рух електронів, внаслідок чого індуктується магнітний момент, направлений на зустріч магнітному полю. Після зняття зовнішнього магнітного поля індуктований магнітний момент діамагнетика зникає.
До діамагнітних речовин відносяться інертні гази, водень, мідь, цинк, свинець (речовини, що складаються з атомів повністю заповненими електронними оболонками) .
Парамагнітні речовини відрізняються тим, що складаються з атомів з неповністю заповненими оболонками, тобто володіючих магнітними моментами. Але такі атоми знаходяться досить далеко один від одного і взаємодія між ними відсутня.
Феромагнітні речовини містять атоми, які володіють магнітним моментом (незаповнені електронні оболонки), але відстань між ними не така велика, як в парамагнетиках, в результаті чого між атомами виникає взаємодія, яка називається обмінною, (передбачається, що сусідні атоми обмінюються електронами) .
Антиферомагнетиками називають матеріали, в яких під час обмінної взаємодії сусідніх атомів проходить антипаралельна орієнтація їх магнітних моментів.
До феромагнетиків відносяться речовини, в яких обмінна взаємодія здійснюється не небезпосередньо між магнітоактивними атомами, а через немагнітний іон кисню.
2.Магнітом’які та магнітотверді матеріали, їх класифікація, склад, фізичні і технологічні властивості,область застосування.
Магнітом’які матеріали (МММ) повинні мати високу магнітну проникність, малу коерцитивну силу, велику індукцію насичення, вузьку петлю гістерезиса, малі магнітні втрати.
МММ можна розділити на слідуючі групи: технічно чисте залізо (низьковуглицева сталь); кремниста електротехнічна сталь; сплави з високою початковою магнітною проникністю; сплави з великою індукцією насичення, ферити.
Технічно чисте залізо (низьковуглицева сталь) ;
Залізо являє собою магнітом’який матеріал, властивості якого сильно залежать від вмісту домішок.
Технічно чисте залізо містить небільше 0.1% вуглецю, сірки, марганцю та інших домішок і володіє порівняно малим питомим електричним опором, що обмежує його застосування. Використовується в основному для магнітопроводів постійних магнітних потоків і виготовляється рафінуванням чавуну в мартенівських печах.
Електролітичне залізо утримується в процесі електролізу сірчанокислого або хлористого заліза. Воно використовується в постійних полях.
Карбонільне залізо отримують у вигляді порошку розкладом пентакарбонілу заліза Fe(CO)5.Його зручно використовувати для виготовлення сердечників, працюючих на високих частотах.
Кремниста електротехнічна сталь містить менше 0,05% вуглецю, від 0,7до 4,8% кремнію і відноситься до магнітом’яких матеріалів широкого застосування .Легування сталі кремнієм призводить до істотного підвищення питомого електричного опору. Сталь з вмістом кремнію 6,8% володіє найбільшою магнітною проникністю, але в промисловості використовують сталь з вмістом кремнію не більше 5,1%. Так, як кремній погіршує механічні властивості сталі,вона стає не придатною для штамповки.
Магнітом’які матеріали використовують у виробництві сердечників трансформаторів, електромагнітів. електричних машин, у вимірювальних приладах та інших апаратах.