1. Яка мета й напрями генетичного моніторингу? 2. Для чого здійснюють скринінг у медицині? 3. У чому перевага методів молекулярно-генетичної діагностики?
Відповідь:Рослинні клітини — еукаріотичні клітини, однак кількома своїми властивостями вони відрізняються від клітин інших еукаріот. До їх відмінних рис відносять:
Велика центральна вакуоль - простір, заповнений клітинним соком і обмежений мембраною — тонопластом[1][2]. Вакуоля грає ключову роль в підтримці клітинного тургору, контролює переміщення молекул з цитозолю в виділення клітини, зберігає корисні речовини і розщеплює відслужилі старі білки і органели.
Є клітинна стінка, що складається головним чином з целюлози, а також геміцелюлози, пектину і в багатьох випадках лігніну. Вона утворюється протопластом поверх клітинної мембрани. Вона відмінна від клітинної стінки грибів, що складається з хітину, і бактерій, побудованої з пептидоглікану (муреїну). Клітинна стінка має безліч функцій, від яких залежить життя рослини. До таких функцій належать: забезпечення протопласта, або живої клітини, механічним захистом; забезпечення пористого середовища для циркуляції і розподілу води, мінералів та інших дрібних поживних молекул; забезпечення жорсткими будівельними блоками, з яких можуть бути отримані стабільні структури вищого порядку, такі як листя та стебла, і забезпечення середовища регуляторних молекул, які відчувають присутність патогенних мікробів і контролюють розвиток тканин.[3]
Спеціалізовані шляхи зв'язку між клітинами — плазмодесми[4], цитоплазматичні містки: цитоплазма і ендоплазматичний ретикулум (ЕПР) сусідніх клітин повідомляються через пори в клітинних стінках[5].
Пластиди, у тому числі найважливіші — хлоропласти. Хлоропласти містять хлорофіл, зелений пігмент, який поглинає сонячне світло. Як і мітохондрії, чий геном у рослин містить 37 генів[6], пластиди мають власні геноми (пластому), що складаються з близько 100—120 унікальних генів[7]. Як передбачається, пластиди і мітохондрії виникли як прокаріотичні ендосимбіонти, які оселилися в клітині[8].
Розподіл клітин (мітоз) наземних рослин і деяких водоростей, особливо харових (Charophyta)[9].
Чоловічі статеві клітини мохів і папоротеподібних мають джгутик, схожий зі джгутиком сперматозоїдів тварин[10][11], але у насіннєвих рослин — голонасінних і квіткових — вони позбавлені джгутика[12] і називаються сперміями.
З властивих тваринній клітині органел в рослинній відсутні тільки центриолі[13].
Человеческая деятельность привела к изменениям в окружающей среде по всему миру, которые ставят существование многих видов животных и растений, а также самого человечества под угрозу.
Самые катастрофические изменения:
- глобальное потепление в виду промышленной деятельности;
- загрязнение мирового океана пластиком (умирают многие морские животные; например, в живот китов попадает неперевариемый пластик и они постепенно умирают);
-загрязнение локальный вод выбросами из фабрик и бытовым мусором (из-за чего возникает также нехватка чистой питьевой воды);
-загрязнение почв химическими удобрениями, загрязнение воздуха фабриками;
-вырубка лесов (животным негде жить);
- разлив топлива при авариях, пожары, вызванные человеком
Причина в том, что люди думали, что все ресурсы природы возобновляемы, а оказалось, что нет. Также проблема в том, что люди потребляют много и неосознанно: они покупают много предметов и часто их меняют (например, одежда, техника, продукты в пластиковых упаковках), а потом выбрасывают. Также при большом потреблении производители стараются создать больше заводов, посевных полей и пр, что опять же вредит экологии.
- потреблять осознано;
- правильно избавляться от мусора (например, строить перерабатывающие заводы, разделять мусор);
- уменьшить потребление пластика (заменить одноразовые пакеты, бутылки, контейнеры многоразовыми: пакеты из ткани, бутылки из металла или контейнеры стекла);
- ужесточить законы и проверку для заводов и фабрик, чтобы они ставили современные оборудования для очистки и утилизации отходов, а также поддерживали технически эти оборудования для избежания аварий);
- прививать заботу о природе с детства людям (не мусорить на природе, заботиться о животных и растениях);
- создать больше экологичного транспорта (трамваи, троллейбусы, экомашины), чтобы снизить покупку обычных машин и загрязнения ими воздуха выхлопами;
- развивать добычу экологических источников энергии (солнечные батареи, ветреные мельницы, энергия от мусороперерабатывающих заводов).
Відповідь:Рослинні клітини — еукаріотичні клітини, однак кількома своїми властивостями вони відрізняються від клітин інших еукаріот. До їх відмінних рис відносять:
Велика центральна вакуоль - простір, заповнений клітинним соком і обмежений мембраною — тонопластом[1][2]. Вакуоля грає ключову роль в підтримці клітинного тургору, контролює переміщення молекул з цитозолю в виділення клітини, зберігає корисні речовини і розщеплює відслужилі старі білки і органели.
Є клітинна стінка, що складається головним чином з целюлози, а також геміцелюлози, пектину і в багатьох випадках лігніну. Вона утворюється протопластом поверх клітинної мембрани. Вона відмінна від клітинної стінки грибів, що складається з хітину, і бактерій, побудованої з пептидоглікану (муреїну). Клітинна стінка має безліч функцій, від яких залежить життя рослини. До таких функцій належать: забезпечення протопласта, або живої клітини, механічним захистом; забезпечення пористого середовища для циркуляції і розподілу води, мінералів та інших дрібних поживних молекул; забезпечення жорсткими будівельними блоками, з яких можуть бути отримані стабільні структури вищого порядку, такі як листя та стебла, і забезпечення середовища регуляторних молекул, які відчувають присутність патогенних мікробів і контролюють розвиток тканин.[3]
Спеціалізовані шляхи зв'язку між клітинами — плазмодесми[4], цитоплазматичні містки: цитоплазма і ендоплазматичний ретикулум (ЕПР) сусідніх клітин повідомляються через пори в клітинних стінках[5].
Пластиди, у тому числі найважливіші — хлоропласти. Хлоропласти містять хлорофіл, зелений пігмент, який поглинає сонячне світло. Як і мітохондрії, чий геном у рослин містить 37 генів[6], пластиди мають власні геноми (пластому), що складаються з близько 100—120 унікальних генів[7]. Як передбачається, пластиди і мітохондрії виникли як прокаріотичні ендосимбіонти, які оселилися в клітині[8].
Розподіл клітин (мітоз) наземних рослин і деяких водоростей, особливо харових (Charophyta)[9].
Чоловічі статеві клітини мохів і папоротеподібних мають джгутик, схожий зі джгутиком сперматозоїдів тварин[10][11], але у насіннєвих рослин — голонасінних і квіткових — вони позбавлені джгутика[12] і називаються сперміями.
З властивих тваринній клітині органел в рослинній відсутні тільки центриолі[13].
Пояснення:
Человеческая деятельность привела к изменениям в окружающей среде по всему миру, которые ставят существование многих видов животных и растений, а также самого человечества под угрозу.
Самые катастрофические изменения:
- глобальное потепление в виду промышленной деятельности;
- загрязнение мирового океана пластиком (умирают многие морские животные; например, в живот китов попадает неперевариемый пластик и они постепенно умирают);
-загрязнение локальный вод выбросами из фабрик и бытовым мусором (из-за чего возникает также нехватка чистой питьевой воды);
-загрязнение почв химическими удобрениями, загрязнение воздуха фабриками;
-вырубка лесов (животным негде жить);
- разлив топлива при авариях, пожары, вызванные человеком
Причина в том, что люди думали, что все ресурсы природы возобновляемы, а оказалось, что нет. Также проблема в том, что люди потребляют много и неосознанно: они покупают много предметов и часто их меняют (например, одежда, техника, продукты в пластиковых упаковках), а потом выбрасывают. Также при большом потреблении производители стараются создать больше заводов, посевных полей и пр, что опять же вредит экологии.
- потреблять осознано;
- правильно избавляться от мусора (например, строить перерабатывающие заводы, разделять мусор);
- уменьшить потребление пластика (заменить одноразовые пакеты, бутылки, контейнеры многоразовыми: пакеты из ткани, бутылки из металла или контейнеры стекла);
- ужесточить законы и проверку для заводов и фабрик, чтобы они ставили современные оборудования для очистки и утилизации отходов, а также поддерживали технически эти оборудования для избежания аварий);
- прививать заботу о природе с детства людям (не мусорить на природе, заботиться о животных и растениях);
- создать больше экологичного транспорта (трамваи, троллейбусы, экомашины), чтобы снизить покупку обычных машин и загрязнения ими воздуха выхлопами;
- развивать добычу экологических источников энергии (солнечные батареи, ветреные мельницы, энергия от мусороперерабатывающих заводов).